Aktualno
Spletno mesto NIJZ predstavlja vir podatkov in informacij, ki so podlaga za odločanje in ukrepanje posameznikov, strokovnjakov in zdravstvene politike.
Spletno mesto NIJZ predstavlja vir podatkov in informacij, ki so podlaga za odločanje in ukrepanje posameznikov, strokovnjakov in zdravstvene politike.
Onesnažen zrak je pri nas, kot v ostalem razvitem svetu, najpomembnejši okoljski problem, ki ogroža zdravje ljudi. Prispeva namreč k nastanku številnih bolezni in skrajšuje življenjsko dobo. Zrak je v času kurilne sezone pri nas velikokrat onesnažen, še posebej so problematični delci (PM). Gre za mešanico trdnih in tekočih snovi, razpršenih v zraku. Njihova glavna sestavina je ogljik, na katerega so vezane različne škodljive snovi, kot so npr. strupene kovine, organske spojine.
Podatki Svetovne zdravstvene organizacije kažejo, da okoljski stresorji (onesnažen zrak, hrup, nevarne kemikalije…) prispevajo najmanj 13 odstotkov vseh smrti v EU. Če bi bili ti dejavniki prepoznani dovolj zgodaj, bi lahko znatno zmanjšali njihov negativni vpliv na zdravje ljudi. Še posebno so zaradi okoljskih stresorjev prizadeti socialno bolj ogroženi in ranljivejše družbene skupine (starejši in […]
Vročina v okolju lahko povzroči številne škodljive vplive na zdravje, zlasti pri občutljivejših skupinah prebivalstva. Z upoštevanjem napotkov za ravnanje v obdobju visokih temperatur lahko škodljive vplive omilimo ali preprečimo.
V zaprtih prostorih (doma, na delu, v šoli, vrtcih, trgovinah, restavracijah itd.) preživimo okoli 90 odstotkov dneva, zato je kakovost notranjega zraka izrednega pomena za naše zdravje. Kakovost zraka, ki ga dihamo v zaprtih prostorih, ima neposreden učinek na naše zdravje. Hkrati pa je prezračevanje prostorov eden od pomembnih higienskih ukrepov za preprečevanje širjenja številnih povzročiteljev nalezljivih bolezni, ki se prenašajo preko zraka, vključno z virusom SARS-CoV-2.
Onesnaženost zraka z delci ima lahko pomembne vplive na zdravje ljudi. Povišane ravni delcev v zraku se pojavljajo predvsem pozimi, ko se prometu, ki je pomemben vir onesnaženosti zraka, priključijo še dodatni viri - kurišča in neugodni klimatski pogoji.
Pred nami so topli meseci leta, ko ima onesnaženost zraka z ozonom v Sloveniji, še zlasti na Primorskem in Obali, lahko pomembne vplive na zdravje ljudi.
Dim požara v naravi je mešanica na tisoče posameznih spojin, vključno z delci, ogljikovim dioksidom, vodno paro, ogljikovim oksidom, ogljikovodiki in drugimi organskimi kemikalijami, dušikovimi oksidi itd. Največjo grožnjo zdravju predstavljajo delci.
Tudi v Sloveniji smo zabeležili primere, ko starši pozabijo otroka v avtu v vročini, zato smo na Nacionalnem inštitutu za javno zdravje pripravili naslednja priporočila.
Mraz lahko škodljivo vpliva na zdravje zlasti pri občutljivejših skupinah prebivalstva. Z upoštevanjem priporočil za ravnanje v mrzlem vremenu lahko škodljive vplive omilimo ali preprečimo.
2. marca 2011 so bili objavljeni rezultati triletnega projekta APHECOM, ki ga koordinira Institut za spremljanje javnega zdravja Republike Francije. Namen projekta je bil ugotoviti vpliv onesnaženega zraka na zdravje.
Onesnažen zrak in zdravje ljudi – dolgotrajna izpostavljenost delcem poveča tveganje za umrljivost in obolevnost za boleznimi pljuč ter boleznimi srca in ožilja.
K splošnemu onesnaženju zunanjega zraka v zimskem času v določeni meri pripomore tudi uporaba različnih pirotehničnih sredstev (ognjemetov, petard in iskric).
Pred uporabo petard, iskric, ognjemetov poleg varnosti pomislite tudi na okolje. Pirotehnična sredstva namreč pripomorejo k splošni onesnaženosti zunanjega zraka, kar vpliva na zdravje nas vseh. Pri eksploziji pirotehničnega izdelka se med drugim v ozračje sproščajo ultra-fini delci (angl. ultra-fine particles), ki lahko predstavljajo tveganje z vidika vplivov na zdravje.
Izpusti delcev iz malih kurilnih napravah so v Sloveniji glavni vir slabe kakovosti zraka. Kurjenje gorljivih odpadkov je zelo škodljivo za naše zdravje, kot tudi za zdravje bližnjih občanov.
Ob epizodah povečane onesnaženosti zunanjega zraka s PM10 se na NIJZ obrne precej vrtcev pa tudi posamezne šole, ki ob takšnih razmerah želijo pridobiti natančnejša priporočila in napotke za izvajanje aktivnosti na prostem in za zračenje prostorov.
Kresovanje ima dolgo tradicijo. Nekoč so s kresovi spodbujali sonce k močnejšemu sijanju, odganjali čarovnice, se obveščali o bližajočih nevarnostih. Običaj so konec 19. stoletja prevzela delavska gibanja. V našem prostoru največ kresov zagori na predvečer prvega maja. Številne vidimo tudi na velikonočno soboto zvečer.